HÍREK
MEGALAKULT A MAGYAR ÍRÓSZÖVETSÉG DIGITÁLIS IRODALMI MUNKACSOPORTJA |
A Magyar Írószövetség Digitális Munkacsoportjának alapítói Király Farkas, akit egyúttal vezetőnek választottak, Sütő Csaba András, Szalai Zsolt, Vincze Ferenc és Szentmártoni János, a szövetség elnöke. A munkacsoport célja a Magyar Írószövetség modernizálásának folytatása, a versenyképesség fokozása. A digitális kultúra lehetőségeiről kiadói szakemberek, online lapok, portálok szerkesztőinek, bloggerek bevonásával rendszeres vitafórumok és ankétok megrendezésével kívánja tájékoztatni a tagságot és a szélesebb közönséget. További feladatainak tekinti az irodalmi művek digitalizálását, az archiválási rendszer egységesítését, az ’56-os virtuális emlékszoba anyagának digitális feldolgozását. Céljaik megvalósításában az online kultúrában járatos irodalmárok (Papp Tibor, Szkárosi Endre, Vass Tibor) mellett külső szakemberek bevonását is tervezik. Ennek költségeit a szövetség segítségével, valamint pályázati forrásokból fedezi majd a Digitális Munkacsoport. Bemutatkozásképp tavaszra egy figyelemfelkeltő akcióval készülnek. (Magyar Írószövetség, OS, MTI) |
VOLLEIN FERENC SZÍNVARÁZSLAT CÍMŰ KIÁLLÍTÁSA |
Vollein Ferenc, a MOL ÚJ Európa Alapítvány Tehetségtámogató Program győztese, Zalaegerszeg MJV művészeti ösztöndíjasa, a Zalaegerszeg-Landorhegyi Általános Iskola 8. osztályos tanulója Színvarázslat című kiállításának megnyitójára 2014. január 24-én (pénteken) 17 órától kerül sor a Győr-Szabadhegyi József Attila Művelődési Házban(9028 Gyõr, Móra F. tér 1., tel./fax: 421-740). Köszöntőt mond: Rózsavölgyi László, Győr MJV Oktatási-, Kulturális-, Sport- és Turisztikai Bizottságának elnöke: A kiállítást megnyitja: Szalai Zsolt költő, kritikus. Közreműködnek: a Kodály Zoltán Általános Iskola tanulói. A kiállítás február 26-ig hétköznap 10-16 óráig látogatható.
|
A HÁBORÚ ÉS HÁBORÚ TELJES KIADÁSA MEGJELENT KRASZNAHORKAI LÁSZLÓ 60. SZÜLETÉSNAPJÁRA |
Krasznahorkai László 60. születésnapjára a Magvető megjelentette a Háború és Háború című regény javított és teljes kiadását. Az író elmondta: a kötetben helyet kapott a Megjött Ézsaiás című, a regény előzményének is tekinthető levél, emellett számos apróbb javítást is végrehajtott a szövegen. A hatvanadik születésnapról szólva megjegyezte, hogy a kerek évfordulót programsorozattal ünneplik K.L. 6.0 címmel, ennek keretében január 21-én a Petőfi Irodalmi Múzeumban hat kiváló kritikus arra a kérdésre keresi majd a választ, hogy hol van Krasznahorkai helye a magyar irodalomban, ezután az ELTE szervez felolvasóestet, majd a Szépművészeti Múzeumban Krasznahorkai László egy performansz keretében mutatja be a The Bill címen megjelentetett angol nyelvű kötetét Palma Vecchióról. Végül március 10-én a Rózsavölgyi Szalonban Jeles András rendezi azt a búcsúestet, amelyen Eszenyi Enikő, Fullajtár Andrea, Máté Gábor és Gelányi Bence mutatják be Krasznahorkai László irodalmi univerzumát. (MTI) |
EMLÉKEZÉS PÁLL LAJOSRA |
![]() |
![]() |
![Facebook](/plugins/content/jp-bookmark-icons/facebook.gif)
![Google bookmark](/plugins/content/jp-bookmark-icons/google.gif)
Sóvidék: egy kis szárazföldi sziget Európában
Sóvidék címmel hangulatos, igényes irodalmi zenei és képzőművészeti estnek adott helyet 2013. február 26-án a Petőfi Irodalmi Múzeum a Magyar Művészeti Akadémia támogatásával. A műsor vendégei megemlékeztek a nemrég elhunyt Páll Lajos festőről és költőről, aki ennek a székelyföldi tájnak a szülötte és élete végéig hűséges lakója. A PIM részéről Havas Judit köszöntötte a megjelenteket, és előadóművészként is emelte az est fényét, hiszen az ő tolmácsolásában hangzott el három vers Páll Lajostól és egy pedig Király Lászlótól. Az est házigazdája Deák-Sárosi László költő volt, aki hosszú ideje Budapesten él, de ő is sóvidéki. Kivetített képekkel kísérve bemutatta azt a vidéket, ahol a Székelyföld magyar szigetében ez a tájegység is külön kis sziget, ahol nem csak só, hanem vers is „terem”. De nem csak vers, hanem általában irodalom, képzőművészet, kultúra. Hogy mi lehet a titka annak, hogy ilyen kis tájegység annyi aktív, Erdélyben, az anyaországban és többen azon túl is ismert, elismert alkotó embert adott a magyar kultúrának, az a felvillantott táj, arcok, műtárgyak, elhangzott versek alapján sejthető. Ma a magyarként való megmaradás egyik fő eszköze az irodalom és más művészetek. Régebb „csupán” a saját regionális jogi, társadalmi különállás adta a kohéziót, de ezt is érdemes megismerni. A Székelyföld autonómiája a honfoglalás idejéig vagy annál régebbre nyúlik vissza. Állam volt az államban. A székelyek szabad nemesek voltak, nem adóztak, de amikor kellett, saját költségen hadba vonultak a Magyar Királyság védelmében. Fontos, hogy a székelység társadalmilag nem volt erősen rétegzett, mert a törvényeik nem tették lehetővé a nagybirtokok és a főnemesség kialakulását. Nem szolgáltak, de szolgát sem tartottak. Nem volt szükség import munkaerőre a hegyen túlról. Ezért maradt meg a Székelyföld magyar tömbként Erdély közepén. Az est előadói a Hazanéző című, 1990 óta Korondon töretlenül megjelenő irodalmi folyóirat munkatársai és szerzői, akik felolvastak műveikből, és arról is beszéltek, hogy mit jelent nekik inspirációként a Sóvidék mint táj, mint emberi és művészeti közösség. Király Farkas Sóváradhoz kötődő verseiből olvasott fel. Gyerekként sok időt töltött abban a faluban, ahol nagyapja tanítóskodott, és az apja, Király László született. Beszélt a 111 vers a Sóvidékről című antológiáról, amelyet édesanyja, Katona Éva színművésznő szerkesztett, és a kolozsvári Kriterion Kiadó jelentetett meg 2010-ben. Király Farkas és Király László egy-egy versét Németh Viktor megzenésítésében is hallhatta a közönség. Több sóvidéki költő versének kíséretében, amelyek 2012-ben jelentek meg az Üzenet, másképp című CD-n. Németh Viktor előadott két verset Páll Lajostól, egyet-egyet Deák-Sárosi Lászlól, Molnos Lajostól és Láng Esztertől. Sajnos egyik meghívott, Láng Eszter egy kisebb baleset miatt nem tudott jelen lenni. Jelen volt viszont Szekeres Lukács Sándor író, jogtörténész. Ő írta és adta közre szülőfaluja, Sófalva monográfiáját, a Kodáros kincseit (2004), és egy vaskos monográfiát Székely Mózesről (2007), aki az egyetlen székely származású erdélyi fejedelem volt, és Erdély Mohácsának is nevezett, Brassó melletti csatában esett el 1603-ban. Nem közismert, de az autonómia visszaszerzésének fő szimbólumát, a székely zászlót Sófalva vitéz fejedelmének zászlaja alapján mintázták meg. Az est egyik kiemelkedő pontja volt, amikor Tófalvi Zoltán író, történész emlékezett Páll Lajosra. Ő nem csak ismerte, és barátjának tudhatta a korondi szellemi központként számon tartott festőt és költőt, hanem az elmúlt években ki is kutatta Páll Lajos állambiztonsági megfigyelési dossziéit. A dokumentumokat Tófalvi Zoltán folyamatosan közreadja 1956 erdélyi mártírjai című, tízkötetesre tervezett monográfiájában. Jelenleg a negyediknél tart. Tófalvi, mint ki is hangsúlyozta, nem hív tetemre senkit, amiért valamilyen kényszer folytán kapcsolatba került az állambiztonsággal. Ő inkább pozitív példákat emelt ki: Páll Lajost és Páskándi Gézát, akik például képesek voltak nemet mondani a beszervezésre, és akik tudták, hogy több év börtön és kényszermunka várhat rájuk, ami sajnos, be is következett. A Sóvidéki irodalmi, zenei képzőművészeti estet a visszajelzések alapján azért fogadta jó szívvel a közönség, mert élményszerűen és sokféleségben tudott felmutatni értékeket, amelyek révén meg lehet maradni embernek és magyarnak, kis és nagy közösség tevékeny tagjának akár egy ilyen szigeten is, mint a Székelyföld, és azon belül a Sóvidék. DSL ( 1 Vote ) |